Heidy Purga		
Kultuuriministeerium	
	
 	10.07.2026 nr 1-12/713 - 1	

	

	
Pöördumine rahvaraamatukogu seaduse eelnõu rakendusakti kavandi teemal		

Austatud Heidy Purga	

Käesolevaga esitame seisukoha rahvaraamatukogu seaduse eelnõu seletuskirja lisas 2 avaldatud rakendusakti kavandi nr 1 „Rahvaraamatukogudele riigieelarvest finantseeritavate kulude jaotamise tingimused ja kord“ kohta. Peame vajalikuks juhtida tähelepanu kavandis säilitatud regulatsioonile, mille kohaselt vähendatakse Tallinna ja Tartu rahvaraamatukogude väljaannete soetamise toetust koefitsientide 0,6 ja 0,79 rakendamise kaudu. Leiame, et selline regulatsioon ei ole sisuliselt põhjendatud, ei taga kohalike omavalitsuste võrdset kohtlemist ning vajab muutmist.
Rahvaraamatukogu seaduse eelnõu § 13 lõike 3 punkti 1 kohaselt toetatakse riigieelarvest osaliselt rahvaraamatukogudele väljaannete soetamist. Eelnõu seletuskirja lisa 2 „Rakendusaktide kavandid“ kavandis nr 1 „Rahvaraamatukogudele riigieelarvest finantseeritavate kulude jaotamise tingimused ja kord“ on säilitatud praegu kehtiv regulatsioon, sealhulgas § 2 lõige 3, mille kohaselt: „Arvestades muude raamatukogude osakaaluga Tallinna ja Tartu rahvaraamatukogu teeninduspiirkonnas, korrutatakse Harju maakonnas Tallinna rahvaraamatukogule ja Tartu maakonnas Tartu rahvaraamatukogule mõeldud väljaannete soetamise toetuse määr vastavalt koefitsientidega 0,6 ja 0,79.“
Leiame, et nimetatud regulatsioon on põhjendamatu ning seab Tallinna ja Tartu rahvaraamatukogud võrreldes teiste kohalike omavalitsuste rahvaraamatukogudega ebavõrdsesse olukorda.
Väljaannete soetamise toetust arvestatakse elanike arvu alusel, kuid Tallinna ja Tartu puhul vähendatakse toetust täiendava koefitsiendiga. Selle tulemusena on Tallinna ja Tartu elaniku kohta eraldatav riiklik toetus väiksem kui näiteks Tallinna naaberomavalitsustes – Viimsis, Sauel, Sakus või teistes Harjumaa valdades –, mille suhtes samasugust vähenduskoefitsienti ei kohaldata. Sarnane on olukord Tartumaal. Lisaks tuleb arvestada asjaolu, et tööhõive struktuurist tingituna teenindavad Tallinna ja Tartu rahvaraamatukogud märkimisväärses ulatuses ka ümbritsevate maakondade elanikkonda.
Sisuliselt tähendab see, et Tallinnas või Tartus elava lapse või täiskasvanu ligipääsu rahvaraamatukogu kogudele toetatakse riigi poolt väiksemas mahus kui samaväärse teenuse kasutaja puhul naaberomavalitsuses. Selline erinev kohtlemine ei ole sisuliselt põhjendatud ega kooskõlas võrdse kohtlemise põhimõttega. 
Kehtiv regulatsioon ei arvesta ka Tallinna ja Tartu, st Eesti kõige suuremate ja keeleliselt mitmekesisemate omavalitsuse raamatukogude eripära. Seega lasub neil rahvaraamatukogudel kohustus tagada mitmekeelne ja mitmekultuuriline kogu, et pakkuda erineva emakeelega elanikele, eelkõige lastele ja noortele, võimalust lugeda kirjandust oma emakeeles. Sellise kogu kujundamine eeldab oluliselt suuremat väljaannete valikut ning suuremaid soetuskulusid kui valdavalt eestikeelse koguga väiksemates omavalitsustes. Praegune rahastamismudel seda objektiivset vajadust ei arvesta.
Samuti ei ole põhjendatud rakendusakti seletuskirjas esitatud argument, et Tallinna ja Tartu teeninduspiirkonnas asub rohkem muid raamatukogusid ning seetõttu võib rahvaraamatukogude väljaannete soetamise toetust vähendada. Selline käsitlus lihtsustab erinevate raamatukogutüüpide rolle ega arvesta nende ülesannete ja kogude sisulisi erinevusi.
Rahvaraamatukogude, teadusraamatukogude ja kõrgkooliraamatukogude komplekteerimispõhimõtted on olemuslikult erinevad. Teadus- ja kõrgkooliraamatukogude kogud on kujundatud eelkõige teadus-, õppe- ja erialase tegevuse toetamiseks ning nende põhifunktsioon ei ole pakkuda üldkasutatavat ilukirjandust, laste- ja noortekirjandust ega muud rahvaraamatukogu põhikogu moodustavat kirjandust. Eesti raamatukoguvõrgu komplekteerimispõhimõtted on üles ehitatud viisil, mis väldib põhjendamatut dubleerimist ning tagab eri tüüpi raamatukogude ülesannete selge jaotuse.
Tallinna ja Tartu ülikoolide raamatukogud teenindavad lisaks oma ülikoolide üliõpilastele ja töötajatele ka teiste kõrgkoolide õppureid ning teadus- ja arendustegevusega seotud spetsialiste. Nende kogud sisaldavad valdavalt teadus- ja erialakirjandust, mis ei kuulu rahvaraamatukogude komplekteerimisvaldkonda.
Lisaks ei ole kõrgkooliraamatukogude kasutamine kõigile elanikele piiramatu. Näiteks piirab TalTechi raamatukogu väliste lugejate laenutusõigust, Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu registreerib püsilugejaks alates 16. eluaastast ning alla 16-aastased saavad raamatukogu kasutada üksnes ühepäevase tasulise külastuskaardi alusel, mis ei anna õigust teavikuid koju laenutada. Tartus asuv Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu ei paku üldse kojulaenutust, ülikoolide raamatukogud rakendavad vanusepiirangut. Ka komplekteerimisel lähtuvad need raamatukogud eelkõige oma profiilist ning mitmed rahvaraamatukogude olulised teemavaldkonnad jäävad täiesti katmata. Nii Tallinnas asuv Sisekaitseakadeemia ja Tartus paiknev KVÜÕA raamatukogud on väljaspool oma õppureid ja töötajaid kasutatavad üksnes piiratud sihtrühmadele. Seetõttu ei saa neid raamatukogusid käsitada rahvaraamatukogu teenuse tegelike alternatiividena.
Eeltoodust tulenevalt ei ole põhjendatud eeldus, et Tallinna ja Tartu rahvaraamatukogude vajadus riikliku väljaannete soetamise toetuse järele oleks väiksem üksnes seetõttu, et nende teeninduspiirkonnas tegutsevad teadus- või kõrgkooliraamatukogud. 
Rahvaraamatukogud toimivad tihtipeale ka kooliraamatukoguna või vähemalt kooliraamatukogu funktsiooni toetavate asutustena, sest paljudel koolidel on vaid õpikute kogu. Ilukirjandust (s.h õpilastele soovitatud ilukirjandust) tullakse laenutama rahvaraamatukogust. Arvestades, et suurtes linnades on palju koole, on ka sellise kirjanduse soovijate hulk väga palju suurem kui väiksemas kohas.
Palume Kultuuriministeeriumil muuta rahvaraamatukogu seaduse rakendusakti kavandit selliselt, et väljaannete soetamise toetuse jaotamisel ei kohaldata Tallinna ja Tartu rahvaraamatukogude suhtes vähenduskoefitsiente 0,6 ja 0,79. Riiklik väljaannete soetamise toetus peab põhinema võrdsetel, läbipaistvatel ja objektiivselt põhjendatud kriteeriumidel, mis arvestavad rahvaraamatukogude tegelikke ülesandeid ega seo toetuse suurust teiste raamatukogutüüpide olemasoluga teeninduspiirkonnas.

Peame antud teemaga tegelemist väga oluliseks, sest võrreldes mõne aasta taguse ajaga on raamatutele järjekorras olevate lugejate arv pidevas kasvutrendis – kui varem võis menuki lugemise järjekorras olla 200 inimest, siis nüüd ulatuvad järjekorrad kohati juba 300 inimeseni. Ajal, mil funktsionaalne kirjaoskus on paljude jaoks probleem, tuleb lugemishuvi toetamist pidada eriti oluliseks.

	
Lugupidamisega	

	
	
(allkirjastatud digitaalselt)	(allkirjastatud digitaalselt)	

	
Monika Haukanõmm                                            Ulla Preeden
Tallinna abilinnapea                                             Tartu abilinnapea	

	

Ronne Sära
6404940 ronne.sara@tallinnlv.ee